Kik a szegények, mekkora a szegénység, és mi a helyzet a cigányokkal? 

•	A KSH adat 1,4 millió, de vannak, akik 4,8 millió szegényről beszélnek: mindkét szám igaz, csak más a tartalma. 1,4 millió azoknak a száma, akik az átlagos magyar jövedelemszint 60%ánál kevesebből élnek. Közel 5 millió pedig azoké, akik nem feltétlenül nélkülöznek, de neccesen, beosztással tudnak csak kijönni jövedelmükből. 
•	A szegénységi mutatók 2005 óta folyamatosan romlanak.
•	A romák a lakosság 5-7%-át teszik ki. A jövedelmi szegények harmadát.
•	Ha három, vagy annál több gyermeked van, hatszor valószínűbb, hogy szegény leszel, mint ha egy sincs.
•	Ha munkanélküli vagy, legfeljebb általános iskolát végeztél, a gyermeked egyedül neveled, vagy ketten ugyan, de több van belőlük, és még roma is vagy, nemigen ment meg semmi a szegénységtől. 

A szegények száma a mércén is múlik
A szegénységet alapvetően két módon: a jövedelmi helyzet vagy életkörülmények alapján mérik. 
A jövedelmi szegénység leggyakoribb, az unióban is használt mérőszáma azt mutatja meg, hogy egy országban hányan élnek kisebb jövedelemből, mint az átlagos (vagy közepes, szakszóval: medián) jövedelem 60%-a. Ezen belül külön kategória a mélyszegénység: ide azokat sorolják, akiknek különösen alacsony (a medián 40%-a alatti) a jövedelme. Tartósan szegénynek azt tekintik, akinek az egy főre számított jövedelme három egymást követő évben nem éri el az átlagjövedelem 40 vagy 60%-át. 
A nemrég megszüntetésre ítélt létminimum statisztika az OÉTI által összerakott, az egészséges táplálkozáshoz szükséges élelmiszer-fogyasztás költségéből indul ki: az ekörüli értékben élelmiszert fogyasztó háztartások összes kiadásának havi átlagos értékét tekinti minimumnak. Bár a „létminimum” elnevezés az életben maradást is veszélyeztető nélkülözésre utal, amit mér, az inkább az átlagos életvitelhez szükséges jövedelem.

Éppen ezért a létminimum alapján mért szegénység rendszerint jóval nagyobb: 2013-a mélyszegénységben élők aránya a magyar népesség 4%-át, a jövedelmi szegénység pedig 2013-ban és 2014-ben is 15%-át érintette, míg a négyfős háztartásra számított létminimum alatt élők aránya 30-40%-ra volt tehető (a KSH csak a küszöb értékét közli).

A szegénység-mércék másik típusa a jövedelem helyett a javakhoz való hozzáférést, vagyis ennek hiányát méri. Az unióban használt deprivációs mutató kilenc tételt vizsgál, például hogy gondot okoz-e egy váratlan kiadás finanszírozása, vagy van-e a háztartásban automata mosógép. Súlyosan depriváltnak azt tekintik, aki a kilencből 4 vagy 5 tételben hiányt szenved. A kilenc tétel között azonban több olyan is van (például a gépkocsi vagy a nyaralás), aminek a hiánya még nem jelent súlyos nélkülözést, csak lemaradást a középosztályi átlagtól.
Az egyes javakban hiányt szenvedők aránya 2014-ben (%)

Forrás: KSH 2015

Mindezek alapján a szegényeknek azt a súlyosan nélkülöző körét, akiknek az alapvető létfeltételek, a fűtés, az étkezés biztosítása is napi gondot jelent, 932 ezer fősre tehetjük. Ők egyszerre relatív jövedelmi szegények és súlyos anyagi deprivációval sújtottak. 

A szegények száma Magyarországon 2013-ban 

	

						

						
	1408 ezer		932 ezer	499 ezer		

						
Súlyos anyagi depriváció	Relatív jövedelmi szegénység	
						
Forrás: KSH 2014

A jövedelmi szegénység 2005 óta növekvő tendenciát mutat
A rendszerváltás óta nem volt ennyi szegény az országban, mint ma.   A TÁRKI adatai szerint az utóbbi tíz évben gyorsuló ütemben nőtt a szegénység.

A jövedelemszegények aránya Magyarországon 1996-2014 között (%)

Forrás: Magyar Háztartás Panel és TÁRKI Monitor kutatások 1996-2014 (szaggatott vonal jelzi ahol nem két év telt el a két mérés között).

Kik a szegények?
Elég kézenfekvő, hogy a háztartásfő iskolai végzettsége nagyban meghatározza a szegénység kockázatát: az általános iskolát sem végzettek családtagjai közül minden negyedik szegény, míg a nyolc általánost végzettek esetében ez az arány 16%. Ugyanígy erős a kapcsolat a háztartásfő munkaerő-piaci státuszával. Az átlagosnál majdnem négyszer magasabb a szegények aránya a munkanélküli háztartásfők családtagjai körében.
A szegénység több, mint tízszer kiterjedtebb a községekben (19,3%), mint a fővárosban (1,4%). Ugyanakkor rossz hírünk azoknak, akik azt gondolják: a szegények a segélyért szülik a gyerekeket, hogy minél több gyermek van egy háztartásban, annak tagjai annál nagyobb valószínűséggel szegények. Míg az egy gyermekes háztartások közül minden tízedik, a három- és többgyermekes háztartások közül majd’ minden negyedik szegény (23%). 
A mélyszegénység ─ a közhiedelemmel ellentétben ─ távolról sem kizárólag a romák problémája. (Az is igaz, hogy a romák körében a szegénység jóval kiterjedtebb, mint a nem-romák körében. A jövedelmi szegénység 2009-ben a romák körében 68% volt, durván ötszöröse a nem-romák körében mértnek (9%). 
A tartós mélyszegénység kockázata a kisebb településeken és a rosszabb helyzetű megyékben magasabb: e csoport fele két leszakadó megyében (Borsod-Abaúj-Zemplén és Szabolcs-Szatmár-Bereg), illetve kétezer lelkesnél kisebb falvakban él.